As a transdisciplinary journal, Romanian Studies Today has the purpose to maintain a constant scientific interest in the topics related to regional philology and regional studies. The journal publishes one issue per year both print, and online. Its main domains include: the positioning of Romanian studies as integrating part of contemporary social and humanities subjects, issues related to Romanian as a foreign/non-native language. Romanian Studies Today is a journal for specialists, researchers and instructors in Romanian studies in all universities and research centres, and also for specialists, researchers and instructors in regional studies, history, anthropology, political studies or researchers in other domains with an interest in Romanian language, literature, culture and civilisation. Romanian Studies Today is edited by the Centre of Romanian Studies at the Faculty of Letters, University of Bucharest. The journal was established following the incorporation of the Centre of Romanian Studies at the University of Bucharest. One of objectives of the Centre was to edit a pluri- and interdisciplinary journal, observing all scientific regulations in force, meant for national and international academia, with focus on Romanian Studies. The first issue was published in 2017. Albeit rather recent, our journal has enjoyed the publication of some prestigious authors in the field of Romanian Studies from Romania and from abroad.
Editura Universității din București - Bucharest University Press
Gabriela Pană Dindelegan (coord.), Cristiana Aranghelovici, Adnana Boioc Apintei, Raluca Brăescu, Ștefan Colceriu, Adina Dragomirescu, Alexandru Nicolae, Irina Nicula Paraschiv, Gabriela Pană Dindelegan (redactori), revizie: Rodica Zafiu, Emanuela Timotin
Ediția a VI-a a Îndreptarului ortografic, ortoepic, morfologic și de punctuație (=ÎOOP6) aparține seriei de îndreptare academice redactate la Institutul de Lingvistică „Iorgu Iordan – Alexandru Rosetti” din București, continuând tradiția de peste șaizeci de ani de instituționalizare a normei, asumată de către Institutul de Lingvistică în 1960 (anul publicării primei ediții a îndreptarului, la care se adaugă edițiile succesive din 1965, 1971, 1983 și 1995). Ediția de față urmărește punerea de acord cu normele din ediția a III-a a Dicționarului ortografic, ortoepic și morfologic (=DOOM3), apărută în 2021, urmând și sub aspect tradiția instaurată odată cu ediția a IV-a a îndreptarului din 1983 (care a reflectat normele din prima ediție a DOOM din 1982).
Copyright (c) 2024 Romanian Studies Today
Ionuț Geană, Alexandru Nicolae (editori), Conferințele cursurilor de vară de limba română, cultură și civilizație românească ale Universității din București, ediția 2019, București, 2023, Editura Universității din București, 128 p., ISBN: 978-606-16-1439-
Volumul de față, editat de către Ionuț Geană și Alexandru Nicolae, cadre didactice la Facultatea de Litere a Universității din București, reunește cinci articole tematice care explorează aspecte din cadrul ediției 2019 a Cursurilor de vară de limba română, cultură și civilizație românească.
Dragoș Iliescu, Testarea standardizată în educație, prefață de Daniel David, București, 2023, Humanitas, 285 p., ISBN 978-973-50-8149-2
Lucrarea lui Dragoș Iliescu elimină o lipsă de informații relevante, existentă nu numai în educație, ci și în societate, la modul general, despre testele standardizate. Obiectivul lucrării este, astfel, de a pune la dispoziția tuturor celor interesați, într-o manieră cât mai accesibilă, o viziune a autorului despre testarea standardizată, un subiect intens dezbătut în spațiul public în ultimii 30 de ani.
SOBOLEV, ANDREY N. (ed.) Between Separation and Symbiosis: Southeastern European Languages and Cultures in Contact, Boston/Berlin, 2021, De Gruyter Mouton.
The volume edited by Andrey N. Sobolev, Between Separation and Symbiosis: Southeastern European Languages and Cultures in Contact, is a comprehensive examination of the linguistic and cultural interactions within the Balkans. This volume addresses the complexity of language contact phenomena in this area, challenging deterministic frameworks of the Balkan Sprachbund while offering nuanced insights into how social, historical, and linguistic factors shape convergence and divergence. The book is a collection of scholarly contributions, each focusing on specific instances of multilingualism and bilingualism, supported by empirical data and theoretical reflections. By addressing previously understudied communities and languages, Between Separation and Symbiosis makes a significant contribution to Balkan linguistics, historical sociolinguistics, and studies of language contact more broadly.
Florica Dimitrescu, Din terminologia maladiei COVID-19 și a ,,anturajului” său: anul 2020, București, 2022, Editura Academiei Române, 330 p., ISBN 9789732736371
Cartea Floricăi Dimitrescu continuă șirul cercetărilor autoarei în domeniul românei actuale, în care a urmărit dinamica și, în special, tendințele limbii. După elaborarea Dicționarului de cuvinte recente, ajuns la a treia ediție (1982, 1997, 2013), în care autoarea a înregistrat cele mai noi creații lexicale din limba română, lucrarea Din terminologia maladiei COVID-19 și a ,,anturajului” său: anul 2020 este o noutate în domeniul lexicologiei. Autoarea reușește să demonstreze prin acest amplu studiu cum noua maladie – COVID-19 – a reușit să își creeze un întreg lexic propriu, care s-a răspândit cu rapiditate. Lexicul acestei boli este alcătuit atât din termeni noi, cât și din alții vechi, dar care au căpătat accepțiuni noi.
Monica Vasileanu, RLS, pls! Manual de limba română ca limbă străină pentru nivelul A1, București, 2024, Editura Universității din București – Bucharest University Press, 151 p., ISBN: 978-606-16-1489-9
Manualul Monicăi Vasileanu, cu un titlu actual și îndrăzneț, face parte dintr-o colecție destinată celor care participă la Cursurile de vară de limba română, cultură și civilizație românească de la Universitatea din București, unde autoarea însăși predă de mult timp. Prin structură și abordare metodologică, RLS, pls! umple un gol și aduce celor interesați un manual viu, destinat în primul rând celor care studiază limba română ca limbă străină în sistem intensiv de scurtă durată. Cele 151 de pagini au o grafică atractivă, coerentă, ușor de urmărit și clișeizată suficient încât procesul de predare-învățare să fie cât mai eficient.
Bine ați venit în România! Ghid introductiv pentru profesorii de limba română care lucrează cu elevii din familii de refugiați, Volumul 2, Editori: Ionuț Geană, Luis Javier Pentón Herrera, București, 2024, Editura Universității din București, 185 p., ISBN
Volumul de față continuă demersul editorial inițiat de profesorul Geană, căruia i se alătură Luis Javier Pentón Herrera, profesor la Akademia Ekonomiczno-Humanistyczna w Warszawie, specialist în domeniul învățării socio-emoționale. La fel ca primul volum, și cel de-al doilea este organizat în trei capitole, fiecare dintre acestea stimulând învățarea empatică și accesibilă a limbii române, oferind felurite resurse și activități care să acopere nevoile sociolingvistice și emoționale ale copiilor refugiați.
Bine ați venit în România! Ghid introductiv pentru profesorii de limba română care lucrează cu elevii din familii de refugiați, Volumul 1, Ediție revizuită, Revizor de specialitate: Ionuț Geană, București, 2024, Editura Universității din București, 164 p.
În contextul evoluțiilor geopolitice recente din Ucraina, România a devenit o a doua casă pentru cetățenii ucraineni care au fost nevoiți să își abandoneze țara. Prin urmare, cunoașterea limbii țării adoptive, fie și temporar sau tranzitoriu, reprezintă cheia unei comunicări interpersonale și, de ce nu?, interculturale de succes. În acest scop, Ionuț Geană, conferențiar universitar doctor la Facultatea de Litere a Universității din București și cercetător la Institutul de Lingvistică „Iorgu Iordan-Al. Rosetti” al Academiei Române, profesor cu o remarcabilă experiență în predarea limbii române ca limbă străină, a editat acest instrument educațional care permite integrarea lingvistică a copiilor refugiați, ușurându-le învățarea limbii române, printr-o abordare aplicativă și interactivă.
Mario Vargas Llosa în dialog cu Gabriel Liiceanu, Chipuri ale răului în lumea de azi. Ficțiunea ca necesitate vitală, traduceri de Ileana Scipione și Olivia Petrescu, București, 2024, Editura Humanitas, ISBN 978-606-097-495-6, 106 p.
În câte feluri ficțiunile, în forme fragmentate, intermitente, intră în dialog cu realitatea și o modelează, generându-i o aură mobilă, din care iradiază coduri ale civilității, ale înțelegerii variațiilor proximității și a tot ceea ce numim, convențional, cultură, ca spațiu al întâlnirii? Problemele pe care Mario Vargas Llosa le analizează în unele răspunsuri din convorbirile cuprinse în volumul Chipuri ale răului în lumea de astăzi. Ficțiunea ca necesitate vitală fuseseră altfel formulate de către José Ortega y Gasset în Studii despre iubire, orientate înspre o viziune asupra reprezentărilor culturale ale erotismului în arta și în literatura europene. Una dintre fracturile în evoluția acestui fenomen era, pentru Ortega y Gasset, emergența unei micro-societăți curtenești, care generează un model de iubire prin care se proiectează un tipar specific al raporturilor umane, stimulat de fantezia unui ideal, a unui „erotism spiritualist” ce răspunde unei atenții dublate de năzuință: „La om, a vedea lucrurile […] înseamnă totdeauna a le completa. Încă Descartes observa că atunci când, deschizând fereastra, credea că vede trecând oameni pe stradă, comitea o inexactitate. Ce vedea în definitiv? Chapeaux et manteaux : rien de plus. […] Strict vorbind, nu există nimeni care să vadă lucrurile în realitatea lor nudă.” (Studii despre iubire, Humanitas, București, 1995, p. 31) Elementul particular al protocolului curtenesc, prin care începe să se cristalizeze și cadrul general al culturii europene, este dat de condiția ca în chimia creației imaginare să se asocieze și entuziasmul, encomionul, o stare de exaltare, prin care distanța față de celălalt ajunge să fie populată de fantezie.
Gabriela Pană Dindelegan, Raluca Brăescu, Cristiana Aranghelovici, Limba română. Exerciții normative, Univers Enciclopedic, București, 2024, 192 p., ISBN: 9786060964841
Lucrarea de față, cu destinație preponderent didactică, reprezintă o continuare firească și necesară a Îndreptarului ortografic, ortoepic, morfologic și de punctuație (ÎOOP6), apărut tot în 2024, toate cele trei autoare fiind și redactori ai Îndreptarului. De asemenea, primele două autoare sunt cunoscute în mediul academic prin lucrări anterioare importante, Gramatica Academiei (Gramatica limbii române, București, 2005/2005), The Grammar of Romanian (Oxford, 2013), Gramatica limbii române pentru gimnaziu (București, 2022), iar cea de-a treia autoare a lucrat la ultimele două ediții ale DOOM (Dicționar ortografic, ortoepic, morfologic și de punctuație, 20052, 20223), precum și la DOOM online (doom.lingv.ro).
Dennis Deletant, România 1916-1941. O istorie politică, traducere din engleză de Monica Mărgărint, Humanitas, București, 2024, 352 p., ISBN: 978-973-50-8482-0
Pentru un cetățean român majoritar de condiție medie, aflat în anii 1990 la vârsta primei tinereți, perioada interbelică avea o fascinație aparte. Ieșit din unul dintre cele mai aspre regimuri comuniste din Europa de Est, eventual mai puțin contaminat de ideologia ceaușistă decât larga majoritate a populației României și, în același timp, având o înțelegere cuprinzătoare a răului pe care regimul comunist l-a făcut întregii comunități trăitoare între granițele de stat, epoca dintre cele două războaie mondiale dobândea aura unor timpuri ideale, cu tot cu bemolurile neclare puse de figura regelui Carol al II-lea și, în orice caz, de crimele Gărzii de Fier.
Croitor, Blanca (ed.), Formarea cuvintelor în limba română. Volumul al 4-lea. Sufixele. Derivarea nominală și adverbială, București, 2024, Editura Academiei Române, 385p., ISBN: 9789732738047
The present work, part of Formarea cuvintelor în limba română1 [‘Word formation in Romanian’] treaty, was developed by a group of researchers from the Institute of Linguistics ‘Iorgu Iordan – Al. Rosetti’ of the Romanian Academy, and represents the second part of the fourth volume, entitled Sufixele. Derivarea nominală și adverbială [‘Suffixes. Nominal and adverbial derivation’] (2015). The volume’s editor is Blanca Croitor, with Ana-Maria Barbu, Valentina Cojocaru, Ramona Cătălina Corbeanu, Andreea Dinică, Ionuț Geană, Irina Lupu, Carmen Mîrzea Vasile, Magdalena Popescu-Marin, and Oana Stoica-Dinu being part of the research team. This book offers a comprehensive account of the processes behind Romanian word formation.
Echivalențe semantice în câmpul lexical al fenomenelor atmosferice din limba română
Through the present paper, we aim to analyse and describe at the same time the paradigmatic relationship of semantic equivalence within the terminology of atmospheric phenomena in the Romanian language, starting from the descriptive theories of Coșeriu (2000, 2002) and Bidu-Vrănceanu (1984, 2005, 2008). The study includes the componential, semantic and morphological analysis of a wide inventory of terms, starting from the work Dicționarul fenomenelor atmosferice (Florescu ed., 2015). In order to follow the purpose of this study, the terms were divided according to the typology of the equivalence relation in which they fall and according to the way the terms are formed. We emphasize the fact that in our analysis we used the functional categorization already displayed in DFA by language registers (scientific and popular).
Tinerețe fără bătrânețe și viață fără de moarte: o recontextualizare teatrală
The play Lexiconul amar proposes an oblique thematic connection between a well-known tale and an innovative and stimulating staging that frames the strands of the mythical characters and storyline. The alternative artistic vision of the play incorporates the separation of time and space, of youth and old age, of grotesque female monsters and enchanting realms inhabited by fair maidens, and of the dramatic dialogue and an elaborate linguistic register. The lexicon brings into relief the story’s mystical content as well as the apprehension of an inner fantastic world that parallels the real and the immediate seen as counterpoints to the tale. Skillfully interwoven, vision and reality ballance against each other with undercutting irony that results in spontaneous stage combustion enriched by Gothic paraphernalia, riddles, apparitions, the inadequacy of language to express a deeper reality and abrupt switches to hypochritical current verbosity.
Comportamente culturale și identități multiple
The present study is an integral part of a research project which has as its motivation and starting point a series of didactic and methodological aspects, difficulties and challenges encountered in the teaching of Romanian as a foreign language (RLS) in universities abroad, in particular to Romanian origin students. My interest in these issues is relatively recent and focuses mainly on them not from a strictly sociological and/or sociolinguistic point of view, as phenomena in themselves, but rather I study and analyze them from the perspective of trying to define some theoretical coordinates for the context behind the teaching reality I am facing – a constantly increasing number of students of Romanian origin, who came to Italy at a young and very young age or even born here, who belong to the Romanian community and are therefore basically native speakers (heritage language), and who nevertheless enrol to study the specialization "Romanian language" at Sapienza University, where Romanian is taught as a foreign language. I will try to analyze to what extent the linguistic-cultural behavior is determined, in the case of these students, by their multiple ethnic and/or linguistic identity due to the migration phenomenon.
Structuri alternante cu sau fără prepoziția de în limba română – o analiză sintactico-semantică și pragmatică
The article examines from a semantic-syntactic and pragmatic point of view a series of alternative structures with or without the preposition de in the verb, noun, adjective and adverb phrase (examples: Am aflatV (de) intenția ta ‘I’ve found of your intention’, noțiuneaN (de) iertare ‘notion of forgiving’, capabilADJ (de) a învăța ‘capable of learning’, indiferentADV (de) ce a făcut ‘irrespective of what he has done’). From a syntactic point of view, more often than not, the presence of the preposition de can change the syntactic position of the constituent it precedes. In the same line, de occurrence presupposes certain grammatical or semantic conditions of the matrix word (for example, only certain reflexive verbs enter combinations with the preposition de) or of the constituent it introduces (for example, [+human] feature of the complement of a plăcea ‘like’). There are cases when the preposition is optional, displaying a very weak syntactic subordinating role (as in structures with infinitive). From a pragmatic point of view, the structure with the preposition de shows a different role than that with no preposition. In the structure with the preposition de, the latter can mark the prominence of the constituent it introduces or the salience of the referent designated by the noun it precedes. Another function the preposition de displays is that of focalizing the intensity of the property expressed by the adjective (in the structure with the adverbial intensifier așa ‘so’).
Tema paternității în teatrul lui Ion Băieșu
This article aims to highlight the significances of the symbolic father figure in Ion Băieșu’s theater, approaching family life, as well as the social environment, in order to demonstrate that the lack of paternal authority, the father’s estrangement from his wife and children and his detachment can have devastating effects on individual and social evolution. On the one hand, the father’s indifference will create a strange feeling of not belonging to any emotional context. The author manages to capture the decline of some communities, influenced by the father’s absence. The family falls apart, and carelessness becomes a moral and hereditary vice. On the other hand, Băieșu creates an illusion of tacitly assumed but not honored paternity. The father, present in the family, is passive or overreacts, has many complexes, but persists in his attitude, complains of pity, the reflection on fatherhood clarifying the impact society has on the parents’ mentality. Therefore, I intend to demonstrate that in Băieșu's theater, the father’s image is equivalent to that of a failed authority, marking a fissure in the domestic universe that will implicitly generate an imminent division of the group, but also of the community on which it is based.
Straturi epice și lirice din literatura română pornind de la proza scurtă O primblare la munți de V. Alecsandri
Between the two levels of Romanian prose – one folkloric and the other cult –, there is the romantic epic works, in which the narrators, under the charade of calling on to archaic memory, master strategies such as telling a story in a frame, qui-pro-quo and the anticlimax. An example is O primblare la munți [A walk in the mountains] (1844) by V. Alecsandri. The four hikers, leaving in search of a legendary portrait depicting Alexandru Lăpușneanu, which the narrator claims to have known – from undisclosed sources – that was at a monastery founded the Moldavian ruler, go through a series of delays. However, the declared purpose of the trip raises some questions. A key point in the epic development of this short story is the subtle fable about a woman who was attracted by a so-called bear. That allusion helps us to draw a series of remarks about the euphemism on romantic relations in the writings of M. Eminescu, I. Creangă, Ion Barbu, Mihail Sadoveanu and mostly of Hortensia Papadat-Bengescu.
Predarea gramaticii limbilor străine către copii: o analiză comparativă
This paper investigates whether and how grammar is introduced in foreign language textbooks for children in primary schools in Romania. We propose a comparative analysis of two German language textbooks and of two textbooks for Romanian as a foreign language, addressing children from ethnic minorities. The case study is represented by the category of adjectives, whose flexion may prove difficult for foreign learners of German or Romanian, since in both languages the correct endings of adjectives depend on the gender, number and case of the noun. In our analysis, we have taken into account the lessons where adjectives are used in both textbooks, the number of adjectives introduced, the clarity of their meanings and the sentences given as examples. The findings show that the introduction of adjectives proceeds slower in the German textbooks than in the Romanian ones, the utterances are more simple, and predicative adjectives are more frequent, which avoids their declension. In contrast, the Romanian textbooks contain a higher number of adjectives that are declined, while the examples are sometimes not clear enough. The Romanian textbooks appear therefore to be more suitable for children with previous knowledge of Romanian.
Despre sufixul -isim în limba română: sincronie și diacronie
This article, which is part of a larger collective project on Romanian suffixation at the Romanian Academy’s “Iorgu Iordan – Alexandru Rosetti” Institute of Linguistics under Blanca Croitor’s coordination, puts forth a both diachronic, and synchronic presentation of the suffix -isim (and its alternate/etymological spellings -issim, -isimo and -issimo) in Romanian. While at first it was present in words loaned mostly from Italian (sometimes doubled by scholarly Latin loans), the suffix -isim came to be affixed also to typical Romanian words. Its frequency and productivity have never been too extended, as proved by the examples taken from the literature (mostly dictionaries) and corpora (with examples taken with the use of RoTenTen21/Sketch Engine). In terms of style and register, this suffix has always been used in specialised languages (e.g., music, military, religion), with most recent uses also in (or imitating) slang, irony or sarcasm.
„Multiplicitățile interbelice” și piața reinvenției de sine
The study starts from a concept of ‘multiplicities’ that sheds light on the dispersive imaginaries, commitments, projects of the Romanian interbellum political-cultural life. The concept was devised by Sorin Alexandrescu, a prominent literary scholar who reconnected to Romanian academe after a decades-long exile in Holland through a trilogy dedicated to cultural and intellectual modernization in our part of the world. His vision runs against the grain of an external and domestic scientific discourse, which tends to construe the Romanian civilizational process of the decisive third and fourth decades of the 20th century as essentially homogenous – irrespective of the auspicious or malign, progressive or reactionary overall meaning projected on the said process. Through the methodological instrumentalization and further elaboration of Alexandrescu’s conceptual breakthrough, the present inquiry surveys a diversity of forms of collective and utopian self-invention that, through their market-like competition and conflict, articulate the Romanian public sphere, in the short but highly intense historical period compressed between the end of WWI and the beginning of WWII.
Metafora conceptuală în predarea limbii române ca limbă străină
The paper contains two parts, a theory, in which I will try to show what is the role of the conceptual metaphor in the process of learning and teaching a foreign language and how this topic has been treated in specialized research. In the second part I will point out the importance of teaching conceptual metaphor to foreign students learning Romanian and I will propose a set of metaphorical competence exercises.
Învățarea prin rezolvarea de probleme (problem-based learning): aspecte privind româna ca limbă străină
This paper discusses the significance of Problem-Based Learning (PBL) as an effective teaching and learning method in classes for Romanian as a foreign language. PBL promotes active learning by immersing students in real-life scenario simulations, allowing them to discover solutions independently, with the teacher acting as a facilitator. This approach has proven particularly beneficial in developing conversational skills, as students create dialogues based on topics relevant to practical situations. However, PBL has been underutilized in teaching grammar, where traditional methods predominantly involve direct instruction of rules. To address this gap, we advocate for the integration of PBL in grammar instruction. We propose a linguistic Olympiad problem model, wherein students receive a set of data from an unfamiliar language and must identify its grammatical rules through critical thinking, analogy, and deduction. This method not only enhances grammatical understanding but also fosters essential analytical skills among students.
Subordonarea marcată prin conjuncții în producțiile scrise ale studenților străini. Probleme în limba română ca limbă străină
This paper aims to illustrate the contexts of conjunctive subordination and to highlight the difficulties existing in texts written in Romanian as a foreign language by non-native students enrolled in the Preparatory Year (Centre for Romanian Studies, Faculty of Letters, University of Bucharest) in the period 2019–2023, at their examination sessions. The description is based on a corpus analysis. The most striking errors are: mistakes in writing conjunctive connectors (the presence or absence of diacritics), lexical and syntactic "innovations" resulting from the overlap of several conjunctions or conjunctive groups, the absence of the conjunctive connector and the failure to express of the main verb in subordinate clauses.
From “unpleasant” words to intensifiers in present-day Romanian
In this paper we analyse four patterns attested in present-day non-standard Romanian, in which originally “unpleasant” words, such as rău ‘bad(ly)’, bombă ‘bomb’, belea ‘trouble’, în draci lit. ‘in devils’, etc. come to be used as expressive intensifiers/superlative markers. All these patterns have in common morphosyntactic restrictions on the words involved and a certain degree of semantic bleaching: whereas certain intensifiers are restricted to words (particularly adjectives) expressing negative qualities, others lose their original negative meaning, being compatible with words expressing positive qualities. Our analysis is based on corpus study (on CoRoLa) and on a questionnaire we applied in November 2024.
Nostalgia gustului: Exiluri în Gastroland. Studiu de caz – Sanda Nițescu și Anya von Bremzen
Regardless of the reason for the separation from one’s homeland, the food and the collective gastronomic act, the taste, the smell, and the social practices of food in one’s country shall forever remain an object of nostalgia and melancholy for an expat; this fact does not attract a kind of selective memory – expatriates have clear and definite reasons for leaving – but rather a certain emotional attachment impossible to deny or forget. The aim of the present work is to show how two exiled writers – one from Romania and the other from Russia – have built a literary and cultural universe irremediably linked to native culinary practices, how nostalgia and longing bring together ample processes of recollection and dissociation – at the same time –, how the choice of a certain narrative genre inspires the detection of memories and their transmission in the form of complex cultural references. Anya von Bremzen and Sanda Nițescu are both deeply connected to the gastronomic culture of their country of origin, and the volumes that reiterate this connection are, ultimately, processes of cultural and emotional reconnection with a physically inaccessible space.
Continual exposure to limited input: DOM in Heritage Romanian
This paper explores whether there is evidence for reduced input effects on differential object marking in heritage Romanian. The 50 participants (age range 5;07 – 25;07) are all Romanian-French bilinguals born to Romanian families living in France. The analysis of DOM use in their narratives identified three developmental stages. Until age 7, DOM use is monolingual-like, but during the first school years, there is a significant decrease in DOM use followed, in adulthood, by a reversion to monolingual-like use. The adult heritage speakers use DOM similarly to Romanianspeaking adults living in the homeland. The paper discusses these findings in relation to reduced input effects in heritage languages. The claim is that these effects reach their peak after onset of schooling which coincides with a decrease in input amount in the heritage language and a shift in language dominance. The effects of reduced input can, however, be overcome in adulthood, as long as there is continual exposure to the heritage language over time.
Ileana Oana Macari, Iulia Andreea Milică (editori), Romanian culture. A crashcourse
Sub coordonarea doamnelor Ileana Oana Macari și Iulia Andreea Milică (Catedra de engleză, Facultatea de Litere, Universitatea „Al. I. Cuza” din Iași), universitarii ieșeni propun, prin cartea prezentată aici, un curs intensiv de cultură și civilizație românească adresat cititorilor străini (studenți Erasmus, lectori străini, profesori invitați și alți vizitatori din afara țării).
Negriţescu, Valentina, Dizionario Hoepli romeno: romeno-italiano/italiano-romeno, încolaborare cu Georgeta-Liliana Carabela, Davide Arrigoni
Despre dicționarul pe marginea căruia voi încerca să fac, în cele ce urmează, câteva observații de lectură și de uz, îmi voi permite să spun că este „dicționarul potrivit”, care apare la „momentul potrivit”1. Este dicționarul potrivit pentru că este, ca apariție grafică, de excepție, iar ca volum și conținut, extrem de bogat, cu multe elemente inovatoare și utile, cu o structură bine articulată, dar în același timp, ușor de operat; apare la momentul potrivit pentru că de mult timp, atât simplii vorbitori, români și/sau italieni, studenții care se ocupă de și aprofundează limba română, pasionații de lectură, profesorii de la catedrele de specialitate, cât și traducătorii profesioniști simțeau nevoia ca un astfel de instrument să se găsească, alături de celelalte materiale, pe masa lor de lucru.
Cristina Valentina Dafinoiu, Anatomia și fiziologia omului. Manual de limbaj medicalpentru studenții străini din anul pregătitor
În cadrul cursurilor de limba română pentru studenții străini din Anul pregătitor, predarea limbajelor de specialitate poate reprezenta o provocare pentru cadrele didactice. Deseori, grupele sunt formate din studenți care diferă între ei la nivelul competențelor de comunicare în limba română și la nivelul cunoștințelor de specialitate. Cursurile de limbaje specializate se desfășoară pe parcursul unui singur semestru, timp în care studenții trebuie să acumuleze un volum mare de informații și să-și perfecționeze cunoștințele de limba română pentru a atinge cel puțin nivelul B1, conform Cadrul European Comun de Referință pentru Limbi. Nu este surprinzător faptul că mulți studenți se pot simți descurajați de sarcinile complexe de lucru pe care le au de îndeplinit într-un timp relativ scurt. Din această perspectivă, este important ca profesorii să aibă la dispoziție o gamă variată de resurse didactice pentru predarea limbajelor specializate. În acest mod, profesorii pot selecta texte și exerciții potrivite nivelului grupei de cursanți și intereselor acestora, pot recomanda exerciții pentru teme suplimentare și pot lucra diferențiat, chiar în cadrul aceleiași grupe.